Informaţii despre sit
Localizare
|
|
Afişează pe harta României
*
|
Cod RAN
|
|
90574.02 |
Cod LMI (Lista Monumentelor Istorice)
|
|
HD-I-s-A-03175 |
Nume
|
|
Fortificaţia liniară dacică de la Fizeşti - Troianul |
Județ
|
|
Hunedoara |
Unitate administrativă
|
|
Pui |
Localitate
|
|
Fizeşti |
Punct
|
|
Vârful Poienii |
Punct alte denumiri
|
|
Vârful Vârfete, Cioclovina-Ponorici |
Reper
|
|
Situl este localizat între dealul Mesteacănului şi vârful lui Vârfete, la nord-est de sat. |
Reper hidrografic - nume
|
|
Luncani |
Reper hidrografic - tip
|
|
pârâu |
Forma de relief
|
|
podiş |
Utilizare teren
|
|
pădure; păşune |
Categorie
|
|
locuire |
Tip
|
|
sistem defensiv |
Descriere
|
|
Bariera liniară, cunoscută sub numele de „Troianul”, este un meterez de pământ construit de daci în timpul războaielor lui Traian cu regele Decebal. Rolul său strategic a fost, fără îndoială, protejarea capitalei dacice Sarmizegetusa de un potenţial atac venit dinspre sud-vest, dinspre Valea Streiului. |
Observații
|
|
Sistemul de fortificaţii se întinde şi pe teritoriul comunei Boşorod şi este înregistrat în Repertoriul Arheologic Naţional având codul de sit 88494.01. |
Stare de conservare
|
|
bună / 26.02.2024 |
Riscuri antropice
|
|
Afectare parţială: 2 / 26.02.2024 |
Data ultimei modificări a fişei
|
|
26.02.2024
|
|
|
Componente în cadrul sitului
|
Categorie/ Tip
|
Epoca (Datare)
|
Cultura/ Faza culturală
|
Atestare documentară
|
Descriere/ Observații
|
Cod LMI
|
Fortificaţie liniară
|
Epoca romană
(începutul secolului al II-lea p. Chr.)
|
dacică
|
|
Pentru o mai bună înţelegere a tehnicii sale de construcţie, bariera poate fi împărţită în 5 segmente şi 4 reduţe. Primul segment, de la vest la est, începe de la poalele Dealului Mesteacănului, măsurând 255 m, şi are o reduta alăturată. Următorul segment a măsurat 570 m, fiind cel mai lung, cu două redute. Al treilea segment măsoară 306 m, al patrulea 310 m, şi are două reduţe şi un turn adiacent, menit să supravegheze versanţii şi râpele din jur. Ultimul segment nu mai urmează direcţia generală sud-est, ci mai degrabă merge spre nord, urmând panta; acesta nu era prevăzut cu redute. Segmentele 6 şi 7 urmează versantul nordic, lăsând o linie nefortificată spre est, unde râpa oferă protecţie naturală. Urmărind curbele de nivel, de la nord la sud, aproximativ 30 de linii de piatră separatoare sunt clar vizibile pe imaginile LiDAR, ceea ce a însemnat, cel mai probabil, destrămarea trupelor romane care avansa în grupuri mai mici şi obligarea acestora să lupte separat. Datorită tehnicii lor de construcţie, s-a ajuns la concluzia că segmentele 1-5 şi 6-7 nu au fost construite în acelaşi timp, ci mai degrabă ultimele două au fost adăugate ulterior, probabil în timpul celui de-al doilea război dacic, ca protecţie suplimentară împotriva unui atac. Inchisa in coltul format din segmentele 6 si 7 ale barierei liniare se afla o mica constructie dreptunghiulara, situata pe varful Poienii. Două dintre laturile sale, nord-vest şi nord-est, sunt prelungiri ale şanţurilor meterezei, dovedind că acestea au fost destinate să lucreze în ansamblu cu bariera. Această fortificaţiei liniară, din pământ şi piatră, se păstrează pe o lăţime de 10 m şi cca. 1,5 m inaltime.
|
|
|
|
Cercetare
|
|
Tip
|
An
|
Observații
|
Instituția
|
Nume
|
Prenume
|
1.
|
sondaj
|
1977
|
|
Institutul de Arheologie şi Istoria Artei Cluj-Napoca
|
FERENCZI
|
Istaván
|
2.
|
sondaj
|
1975
|
|
Institutul de Arheologie şi Istoria Artei Cluj-Napoca
|
FERENCZI
|
Istaván
|
3.
|
sondaj
|
1972
|
|
Institutul de Arheologie şi Istoria Artei Cluj-Napoca
|
FERENCZI
|
Istaván
|
4.
|
sondaj
|
1942
|
|
Institutul de Arheologie şi Istoria Artei Cluj-Napoca
|
DAICOVICIU
|
Constantin
|
|
Bibliografie
|
1.
Luca, Sabin Adrian, Repertoriul arheologic al judeţului Hunedoara, Sibiu, 2008, 75 [Publicaţie] (sursa fişei de sit)
|
2.
Institutul Național al Patrimoiului, Lista monumentelor istorice 2015, Monitorul Oficial al României, partea I, Nr. 113 bis/15.02.2016, 2016, 1547, https://patrimoniu.ro/images/lmi-2015/LMI-hd.pdf [Publicaţie]
|
3.
Proiect "Limes. Frontierele Imperiului Roman în România", 2023 [Fişă de sit]
|
4.
Daicoviciu, Constantin; Ferenczi, István, Aşezările dacice din Munţii Orăştiei, Editura Academiei Republicii Populare Române, București, 1951 [Publicaţie]
|
5.
Glodariu, Ioan et alii, Sarmizegetusa Regia, capitala Daciei preromane, Muzeul Civilizației Dacice și Romane, Deva, 1996 [Publicaţie]
|
6.
Ferenczi, István, Castrele de marş de la Ponorici (com. Pui, jud. Hunedoara) - Fortificaţii romane până acum necunoscute din partea vestică a Munţilor Sebeşului, Studii și Comunicări de Istorie. In memoriam Constantini Daicoviciu (1898-1978), Muzeul Judeţean de Etnografie şi Istorie Locală Caransebeş, 1979, 133-151, https://biblioteca-digitala.ro/?articol=102496-castrele-de-mars-de-la-ponorici-com-pui-jud-hunedoara-fortificatii-romane-pana-acum-necunoscute-din-partea-vestica-a-muntilor-sebesului--tibiscum--1979 [Publicaţie]
|
7.
Ștefan, Alexandru Simion, Les guerres daciques de Domietien et de Trajan: Architecture militaire, topographie, images et histoire, Roma, 2005 [Publicaţie]
|
8.
Teodor, E.S.; Pețan, A.; Berzovan, A., Cercetări perieghetice pe platforma Luncani. I. Târsa şi Poiana Omului, ESTuar, 1, 2013, 1-34 [Publicaţie]
|
|
|
|
|